Усі інвестпроєкти з "чорного списку" регулятора продовжують працювати
Усі компанії, що є у списку сумнівних інвестиційних проєктів НКЦПФР, продовжують працювати. Про це у коментарі LIGA.net розповів член НКЦПФР Іраклій Барамія.
Підписуйтесь на корисний легкий контент в Instagram
"Наразі із 330 проєктів зі списку працює близько 70%. Тоді як інші 30% теж працюють, але вже під новими назвами та вебадресами", – зазначив Іраклій Барамія.
Кейсів, що офіційно домагаються того, щоб їх виключили із "чорного списку" НКЦПФР, тільки декілька.
"До Комісії надходило більш як десять звернень від проєктів щодо виключення їх зі списку. Невелика кількість із них намагається розв'язати це питання в судовому порядку", – розказав Іраклій Барамія.
Наразі зі списку сумнівних інвестиційних проєктів НКЦПФР була виключена лише харківська компанія "Сімкорд" Олександра Кудя, що просуває соціальну мережу "Система Bitbon". Підставою для його виключення із чорного списку стало рішення Харківського окружного адміністративного суду від серпня 2023 року.
Суд вирішив, що компанія не має перебувати у списку сумнівних проєктів через те, що не здійснює діяльність на фондовому ринку – "відповідна ліцензія компанії не видавалась".
Подальші заходи, щоб зупинити діяльність внесених у список сумнівних інвестиційних проєктів, НКЦПФР ведуться тільки у разі наявності юридичної особи, зареєстрованої на території України, яка відповідальна або пов’язана з діяльністю сумнівного проєкту.
"Комісія у деяких випадках може застосувати санкцію щодо юридичної особи, або передати всю зібрану інформацію до правоохоронних органів", – зазначив Іраклій Барамія.
Так, наприклад, за здійснення безліцензійної діяльності на ринках капіталу й організованих товарних ринках Комісія оштрафувала ТОВ "Біржовий Консалтинг" на 85 000 грн.
На таку ж суму НКЦПФР оштрафувала ТОВ "Дабл Кейс", яке замовляло сумнівний піар. Підставою стало "розповсюдження реклами фінансових інструментів, ринків капіталу й організованих товарних ринків, а саме розповсюдження реклами проєкту Pelliron, що не відповідає вимогам законодавства про рекламу".
У самих компаніях із "чорного списку" свою присутність у переліку сумнівних інвесткомпаній НКЦПФР зазвичай пояснюють клієнтам (тим, які питають) як помилку.
"Ми надаємо якісні консультації, донатимо та підтримуємо Україну. Звичайно, деякі клієнти запитують про цей список, але ми пояснюємо, що це, ймовірно, помилка, яка, сподіваємося, буде скоро виправлена", – говорить у коментарі LIGA.net аналітик компанії Центр Біржових Технологій (ЦБТ) Максим Орищак.
Перелік сумнівних інвестиційних проєктів з’явився на сайті фондового регулятора у серпні 2020 року. Тоді у ньому було 17 кейсів.
За задумом НКЦПФР, "чорний список" має вберегти українців від ризикованих вкладень.
Детальніше про список сумнівних інвестиційних проєктів НКЦПФР читайте у матеріалі: Попередження регулятора. Для чого існує чорний список інвестпроєктів